Dacă visați să deschideți o ciupercărie și vreți să știți cât de „ușor”se cultivă ciupercile și ce trebuie să cunoască viitorii fermieri ca să nu investească în zadar, dar și ce șanse are Moldova să devină un mare producător de ciuperci, citiți cu atenție sfaturile experților.
Ciupercile comestibile reprezintă un produs foarte valoros datorită conținutului bogat în substanțe nutritive, motiv pentru care sunt apreciate la nivel global, în special în perioada rece a anului, când legumele se găsesc în cantități mai reduse. Unele specii, datorită efectelor terapeutice, sunt utilizate atât în alimentație, cât și în farmacologie sau cosmetologie. Prin urmare pe lângă valoarea alimentară deosebită, ciupercile pot constitui baza unei afaceri rentabile, care este asigurată de o producție ridicată, ce se obține pe unitatea de suprafață folosită în acest scop.
Investițiile se recuperează într-un an sau trei
„În R. Moldova există un mediu prielnic pentru dezvoltarea afacerilor în domeniul cultivării ciupercilor. Noi avem sute de km de galerii de mină și o mulțime de localuri părăsite care pot fi adaptate în acest scop”, consideră Vladimir Andrieș, doctor în agricultură, conferențiar universitar, șeful Catedrei de legumicultură la Universitatea Agrară de Stat din Moldova (UASM).
Potrivit lui este o ramură rentabilă care dă rezultate în timp scurt de la efectuarea investiției. „Practic la trei săptămâni după cultivarea miceliului apare primul val de recoltă, deci după o lună încep a fi recuperați o parte din banii investiți. Statisticile arată că, investițiile se pot fi recuperate într-un an, dacă cheltuieli nu vizează construcția unui local, și în trei ani, dacă include construcția localului”.
Nerespectarea tehnologiei poate aduce eșec
Atenție, nerespectarea cu strictețe a tehnologiei de cultivare a ciupercilor poate duce la eșec. Potrivit lui Anatolie Ignat, expert în agro-business, un obstacol important în dezvoltarea acestei ramuri la noi în țară este lipsa specialiștilor în domeniu și abordarea defectuoasă a pieței de desfacere. Cu dificultăți s-a confruntat și familia Vasian care de mai bine de cinci ani cultivă ciuperci. Angela Vasian din Recea spune că deși prima vreme afacerea a fost una profitabilă, ulterior „invidia le-a cam dat planurile peste cap”.
„Așa este la noi, la moldoveni, dacă face unul o afacere, toți care văd încep și ei afaceri în același domeniu. Așa că anul acesta am redus cantitatea cultivată, a rămas doar o mică afacere de familie care să ne poată asigura existența”, povestește femeia. În prezent, familia Vasian comercializează marfa la piața raională. Deși au încercat să pătrundă și pe piața de la Chișinău, Angela spune că intermediarii ofereau un preț de achiziție mult prea mic, astfel că a renunțat.
De ce să importăm ciuperci, când le putem crește singuri?
În ciuda acestui fapt, Anatolie Ignat menționează că Moldova are toate șansele să devină un mare producător de ciuperci, care ar putea fi comercializate nu doar pe piața locală, dar și exportate peste hotare. „Dacă ar exista un număr anumit de crescătorii de ciuperci mari și puternice, unite într-o asociație, care ar permite procurarea în comun a unor volume mari de materie primă, precum și reglementarea anumitor aspecte privind poziționarea pe piața externă, ar permite R. Moldova să devină un furnizor de ciuperci. Noi avem tradiții vechi de prelucrare a ciupercilor, și atunci de ce ar trebui să importăm ciuperci din China, din India, care ulterior sunt vândute pe piață ca produs autohton”, remarcă expertul.
Potrivit lui, dacă producătorii locali ar putea asigura piața cu produse de calitate la un preț mai mic sau egal cu cel de import, atunci șansele de succes sunt mari. La nivel mondial, se produc circa 1.500.000 tone de ciuperci anual. Pe plan european se realizează aproximativ 60 la sută din această cantitate. În Europa, principalele țări producătoare de ciuperci sunt Franța, Polonia, Italia și Ungaria.
Cultura ciupercilor nu necesită suprafețe mari de teren agricol
Într-adevăr, în comparație cu celelalte culturi horticole, cultura ciupercilor implică ocuparea unor suprafețe foarte mici de teren. Mai mult decât atât, terenul utilizat în cadrul unei ciupercării nu trebuie să fi e neapărat bun pentru agricultură, pentru că nu pământul este folosit ca pat nutritiv. Dimpotrivă, substraturile pentru cultura ciupercilor sunt preparate din diverse materiale de origine vegetală și animală, în spații special amenajate. Odată obținute, aceste substraturi sunt introduse în ciupercărie și dispuse etajat, pe mai multe niveluri, pentru a folosi cât mai efi cient spațiul de cultură. De exemplu, într-o cameră de cultură standard olandeză pentru ciuperci champignon, la o suprafață utilă de 106 mp, suprafața cultivată este de 200 mp. Această dublare a suprafeței utile se face prin etajarea culturii pe rafturi (stelaje) cu cinci niveluri.
Ciupercile pot fi cultivate în diverse spații și localuri care au avut altă destinație. Cultura clasică – sezonieră a ciupercilor poate fi executată, cu un minimum de amenajări, în diverse spații si localuri existente, care nu mai sunt utilizate conform destinației inițiale: pivnițe, grajduri, mine și tuneluri, foste crame, depozite,etc. Astfel, aceste spații capătă o nouă utilizare și pot produce din nou bani. Condiția care se pune pentru revalorificarea lor este aceea de a fi pregătite printr-o serie de îmbunătățiri și dotări necesare cultivării ciupercilor. Și cultura intensivă se poate organiza în astfel de localuri, dar compartimentările, amenajările, dotările cu echipamente necesita investiții mai mari.
Se creează noi locuri de muncă, mai ales în zona rurală
Extinderea și dezvoltarea culturii ciupercilor produce un efect pozitiv în plan economico-social, prin diversificarea sortimentului de culturi și crearea de noi locuri de muncă, mai ales în zonele rurale, mai puțin dezvoltate. Se amplifică cererea de forță de muncă și în procesarea și în comercializarea ciupercilor, a substratului nutritiv, a miceliului, a echipamentelor etc., ceea ce cu siguranță duce la crearea unei adevărate industrii a ciupercilor, cu activitate pe tot parcursul anului.
Din acest punct de vedere merită de luat în seamă exemplul unor țări europene ca Irlanda, Spania, Polonia, Ungaria. Ele au în comun dezvoltarea spectaculoasă a culturii ciupercilor pe parcursul ultimului deceniu, dezvoltare bazată în special pe „sistemul satelit” de cultură.
Este vorba de unități de pregătire centralizată a compostului, care este însămânțat și livrat unor producători individuali (fermieri) afl ați în zona de proximitate. În Irlanda există comunități rurale în întregime „convertite” la producerea ciupercilor – sate de ciupercari. Producția acestora este preluată de firme care se ocupă cu sortarea, ambalarea și desfacerea ciupercilor. Sistemul se bazează pe contracte ferme între participanți, pe profesionalism, corectitudine și promovarea calității.
Sursa: agroinform.md